Korunovační klenoty nejsou oficiálním symbolem, ale vývojem okolností se jím staly
Od 17. do 21. ledna jsou ve svatovítské katedrále k vidění korunovační klenoty. Pražský hrad je vystaví u příležitosti 30. výročí vzniku samostatné České republiky. Spolu s klenoty bude vystavena i lebka svatého Václava.
Každých pět let jsou vystavovány korunovační klenoty a vždy je tato událost spojena s velkým zájmem veřejnosti. „Při minulém výročí se na ně přišlo podívat na 30 000 lidí,“ říká Petr Kroupa, ředitel odboru památkové péče Pražského hradu.
Přípravy k vystavení klenotů probíhají pod přísným dohledem. Den před zahájením výstavy se sejde sedm klíčníků ve Svatováclavské kapli. „Tam jsou dveře se sedmi zámky, které postupně odemknou. Potom všichni vystoupáme po točitém schodišti do Korunní komory. Tam je skříň opět se sedmi zámky. V ní je v koženém pouzdře koruna, žezlo a jablko, každý ve svém. To vytáhneme, máme určeno, kdo na co sáhne a sejdeme s tím zpět do Svatováclavské kaple. Položíme na hrobku sv. Václava a otevřeme. Jednotliví klíčníci se podívají, že to tam opravdu je, a pak o tom podepisují protokol, že to viděli a že jsou to opravdu ty pravé korunovační klenoty,“ líčí proces Petr Kroupa. Tradice v této podobě trvá od roku 1967.
Pocit zodpovědnosti
Pro Petra Kroupu to bude třetí vynášení klenotů. „Poprvé jsem byl hodně strnulý, podruhé už jsem si docela zvyknul. Hlavní úkol byl s tím nespadnout a dát to správně na podušku. Byl to pocit velké zodpovědnosti a opravdu mi přišlo divné, že držím v ruce něco tak starého.“
Klenoty budou vystaveny v příčné lodi katedrály svatého Víta, Václava a Vojtěcha. Tam byly naposledy k vidění v roce 1955. „Chceme se hlásit k té starší tradici,“ vysvětluje Petr Kroupa.
„Korunovační klenoty mají pro český národ velký význam. Ony nejsou oficiálním symbolem, ale vývojem okolností se jím staly. Je to symbol středověkého českého státu od roku 1346, kdy papež na žádost Karla IV. vydal listinu, kterou zaštítil panovnickou korunu, a tam je stanoveno, že je věnována sv. Václavu a českému panovníkovi se pouze propůjčuje na ten den, na ten okamžik, a pak se zase musí vrátit. Je to naprosto jedinečná tradice, kterou tady žádný jiný národ nemá. Později byl také chápan jako symbol obnovené samostatnosti v roce 1945 a od roku 1968 to Češi chápou jakou nevypsaný symbol české státnosti.“
Klenoty mají svoji historickou hodnotu už jen tím, že je ve 14. století držel v ruce Karel IV., ale mají i materiální. „Korunu tvoří 96 drahých kamenů, perly, a to zlato má až 23 karátů. Horní proužky jsou z 18karátového zlata. Celkově váží kolem 2,3 kilogramu. Dá se tedy vyčíslit hodnota materiálu.“
Jak je zajištěna ochrana klenotů? Kde je uloženo korunovační roucho? Odhalil průzkum, zda je v koruně uložen trn z údajné Kristovy koruny? Jak je možné, že české klenoty mají i ve Vídni? Poslechněte si v pořadu Alex a host.
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Starosvětské příběhy lesníků z časů, kdy se na Šumavě ještě žilo podle staletých tradic.
Václav Žmolík, moderátor
![ze_světa_lesních_samot.jpg ze_světa_lesních_samot.jpg](https://strednicechy.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/30211a0c09767f56cedafa33e6481497.jpg?itok=KWqo-X-T)
![](https://strednicechy.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/b71c5d2b93b9741c57997922a6ba086a.jpg?itok=pJjrY4Ii)
3x Karel Klostermann
Komplet obsahuje dva šumavské romány Ze světa lesních samot, V ráji šumavském a povídkový soubor Mrtví se nevracejí z pera klasika české literatury Karla Klostermanna (1848 - 1923), který tomuto kraji zasvětil celé své dílo.